(preuzeti sa www.rts.rs) Србија је 2011. годину прогласила годином енергетске ефикасности. Наша земља је једна од највећих расипника енергије у Европи, па је главни задатак што више уштедети, посебно у домаћинствима.
Енергетска будућност су такозване паметне зграде које штеде енергију. Из једне собе регулише се потрошња струје, грејање и расхлађивање просторија, а отпад сортирано одлаже. У Србији је таквих зграда мало. Из Владе најављују да ће убудуће таква градња бити обавезна и да се стари објекти морају обновити.
![](http://toplana.rs/wp-content/uploads/2012/09/likovi/bojan-kovacic.jpg)
Бојан Ковачић из Агенције за енергетску ефикасност
„Више од 50 великих објеката, болница, школа биће енергетски рехабилитовано. Укључујући и Клинички центар у Нишу, који има више од 30 зграда“, каже Бојан Ковачић из Агенције за енергетску ефикасност.
Декларацију о години енергетске ефикасности, са Агенцијом за енергетску ефикасност и невладиним сектором, донела су три министарства и „Група за одрживи развој“ при кабинету потпредседника Владе за европске интеграције.
Све организације и институције које су се укључиле у ову иницијативу, током овог месеца дефинисаће заједнички план и програм, каже Даринка Радојевић из кабинета потпредседника Владе за европске интеграције.
„Пошто је енергетска ефикасност дугорочан процес ми се надамо да ћемо у наредним годинама укључити што већи број партнера и грађана“, наводи Радојевићева.
Фонд за енергетску ефикасност
Најважније је сада обезбедити стабилне изворе финансирања. Из Владе најављују оснивање Фонда за енергетску ефикасност, па зато припремају нови Закон о енергетици.
Министар енергетике Петар Шкундрић тврди да Закон који ће бити донет у наредна три месеца уређује како ће бити пуњење тог фонда.
„Финасирања има по разним основама укључујући и средства донација и посебних кредитних аражмана као што су КФВ аранжмани за даљински систем грејања“, каже Шкундрић.
Домаћинства коначно могу да рачунају на субвенције и повољне кредите за уређење фасада и термоизолацију кућа и увођење ефикаснијег грејања. У земљама Европске уније олакшице за те намене већ годинама имају и грађани и привреда.
„И стратегијом Европске уније је је дефинисана енергетска ефикасност један од приоритета и означени су циљеви. И Србија се наравно укључује у то као будући члан ЕУ са жељом да усклади све своје прописе и стратешке циљеве у том погледу до 2020 године“, истиче Даринка Радојевић.
Србија се укључује и у све европске и светске акције за штедњу енергије. Циљ је ангажовати што више младих стручњака, али и оних који одлучују, како би се подигла свест о чувању енергије и животне средине.
Преузето са сајта : www.balkanmagazin.net